Paginacija
-
-
Sastavnice političkog identiteta Hrvata u BiH
-
Andrea Pavelić Hrvati su jedan od tri konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovini, a trenutno su najrasprostranjeniji na području zapadne Hercegovine. Hrvatski identitet u Bosni i Hercegovini počeo se, u modernom smislu, snažnije oblikovati tek nakon osmanskih osvajanja u 15.st.. Nove okolnosti koje su tada nastale bitno su odredile budućnost Hrvata u ovoj državi. Ovaj radi bavi se određivanjem hrvatskog političkog identiteta, međutim u ovom specifičnom slučaju, taj identitet se skoro pa podudara...
-
-
Scenske postavke Držićeva Dunda Maroja u redateljskim realizacijama Marka Foteza, Koste Spaića i Ivice Kunčevića
-
Ivana Bertić U ovom će se završnom radu analizirati tri stožerne izvedbe Držićeva Dunda Maroja na hrvatskim pozornicama, u redateljskim realizacijama Marka Foteza, Koste Spaića i Ivice Kunčevića, te njihov odnos prema središnjim književnoteoretskim studijama o navedenoj Držićevoj komediji. Pritom ćemo prikazati kako su kazališne izvedbe utjecale na tokove kulturne politike i revalorizaciju hrvatskoga književnoga kanona te kako su hrvatski redatelji konzultirali nove književnoteoretske...
-
-
Sedma gardijska brigrada - Pume
-
Antonio Zrno Rad se bavi prikazom ratnog puta i ustrojstva jedne od najznačajnijih brigada Hrvatske vojske, Sedme gardijske brigade Hrvatske vojske (dalje: HV-a) „Pume“. U elaboraciji ratnog puta spomenute brigade, rad donosi i širi kontekst događaja koji su prethodili Domovinskom ratu i agresiji JNA i pobunjenih hrvatskih Srba na području Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Važno razdoblje za hrvatsku povijest je svakako ono od samog početka oružane pobune i otvorene agresija na...
-
-
Seksizam u medijima u suvremenom hrvatskom društvu
-
Jasmina Kofjač Seksizam je oblik društvene diskriminacije na temelju spola. Društveni položaj žena u
povijesnom je smislu obilježen nepovoljnijom pozicijom u odnosu na muškarce na što ukazuje
i činjenica da je povijest koju učimo uglavnom „muška povijest“. Žene su sve do 20. stoljeća
bile masovno deprivilegirane, a iako se situacija u posljednjim desetljećima znatno promijenila,
neravnopravan položaj žena u društvu i dalje je izraziti društveni problem, posebno u nekim
dijelovima...
-
-
Seksualna kvaliteta života žena oboljelih od raka dojke
-
Petra Sladić Seksualna kvaliteta života predstavlja jedan od najnarušenijih aspekata života koji je
povezan s dugotrajnim tjelesnim i emocionalnim poteškoćama uslijed dijagnoze i liječenja kojima
su izložene žene oboljele od raka dojke.
Glavni cilj ovog rada je sustavnim pregledom literature utvrditi razinu seksualne kvalitete
života u žena oboljelih od raka dojke s obzirom na pojedinačni i kombinirani utjecaj gradusa,
uznapredovalosti osnovne bolesti, vrsta terapija u liječenju, slike o...
-
-
Seksualno uznemiravanje na Sveučilištu u Zagrebu - iskustva i stavovi studenata/ica
-
Ivana Andrijašević Cilj ovog istraživanja bio je ispitati trenutno stanje na Sveučilištu u Zagrebu po pitanju seksualnog uznemiravanja studenata i studentica. Glavni problemi istraživanja bili su utvrđivanje prevalencije seksualnog uznemiravanja, ispitivanje rodne razlike u broju doživljenih iskustava i emocionalnim reakcijama na seksualno uznemiravanje, ispitivanje emocionalnih reakcija ovisno o statusu počinitelja/počiniteljice te ispitivanje rodnih razlika u stavovima prema seksualnom uznemiravanju....
-
-
Seksualnost u muškim i ženskim časopisima
-
Iva Boneta Seksualnost je uvijek aktualna i zanimljiva tema, a posebno u današnjem društvu. Pogled znanstvenika koji su se njome bavili uglavnom se razlikuje u tome koju su količinu društvenog utjecaja pripisali konstrukciji spolnosti. Dakle, dio ih smatra da su seksualnost, spol i rod biološki determinirani, a dio da su kulturno determinirani. U ovom se radu pokušava usporediti način na koji muški i ženski časopis obrađuje teme spola i roda. Koliko su u njima prisutni i ponuđeni...
-
-
Seljačka buna 1573.
-
Tin Komočar Društvo 16. stoljeća na području današnje Hrvatske činili su plemstvo i Crkva, građanstvo te seljaštvo. U tom je razdoblju često dolazilo do sukoba između navedenih društvenih skupina. Najveći i najpoznatiji takav sukob bila je Seljačka buna iz 1573. godine. Žarište bune bilo je Susedgradsko-stubičko vlastelinstvo. Iako se brzo proširila na golemi teritorij te se u nju uključio veliki broj seljaka, buna je ugušena već nakon desetak dana. Kao uzroci bune najčešće se...
-
-
Seljačka buna 1573.
-
Izabela Batovanja Seljačka buna započela je u noći sa 27. na 28. ožujka 1573. godine na Susedgradskostubičkome vlastelinstvu, odakle se proširila i na susjedna vlastelinstva na hrvatskim, ali i na neka na slovenskim teritorijima. Buni je predhodilo međusobno sukobljavanje plemstva, nezadovoljstvo kmetova i ponašanje vlastelina prema svojim podložnicima. Iako su prvotno seljaci i njihovi vođe nizali uspjehe, realnost je čekala iza ugla. Seljaci nisu bili spremni na susret ni s kakvom bolje...
-
-
Seljačke bune u Japanu Edo perioda
-
Ivan Čorak Cilj ovoga rada je odgovoriti na problematiku seljačkih buna u Japanu Edo perioda. Japan je u
razdoblju od 1603. godine do 1868. godine bio pod vlašću Tokugawa šogunata sa središtem u
gradu Edu (današnji Tokio), koji je vladao u ime cara svedenog na ceremonijalnu ulogu. Za
vrijeme vladavine šogunata japansko društvo bilo je podijeljeno na različite društvene klase
situirane unutar rigidnoga hijerarhijskog sustava inspiriranog konfucijanizmom. U 17.stoljeću
u Japan dolazi...
Paginacija